Japanin matkasanakirja

Japania (日本語 nihongo) puhutaan lähinnä Japanissa.

Ymmärrä
Japanissa kirjoitetaan käyttämällä kolmea eri merkistöä: tavumerkistöjä hiraganaa ja katakanaa sekä Kiinasta peräisin olevaa kanji-merkistöä. Kaikkia kolmea merkistöä käytetään, ja jopa saman sanan sisällä voi olla eri merkistöjä. Näistä merkistöistä hiragana on yleishyödyllisin, ja kaikki sanat voidaan kirjoittaa sitä käyttäen, vaikka ne normaalisti kirjoitettaisiinkin kanjeilla. Hiragana-merkkejä on 46, kuten myös katakana-merkkejä. Kanji-merkkejä onkin sitten tuhansia, tosin hallituksen määrittelemällä yleisesti käytettyjen kanjien listalla on noin 2000 merkkiä.

Lausu
Suomalaiselle japanin lausuminen on yllättävän helppoa. Monet sanat lausutaan kuten ne suomeksikin lausuttaisiin, ja suomalaiselle vieraita äänteitä on vähän. Japanissa tavutus on vielä tiukempaa kuin suomessa: jokainen sana muodostuu tavuista, jotka vuorostaan muodostuvat konsonantista (ei välttämätön), vokaalista ja mahdollisesta n-kirjaimesta. Esim. legendaarinen sumopainija yo-ko-ha-ma hu-ma-hu-tan ja suutari ha-yo-shi-ko mo-no-shi ovat siis ääntämykseltään täydellistä japania, vaikkeivat kyllä valitettavasti tarkoita yhtään mitään.

Japania voi kirjoittaa latinalaisilla aakkosilla useammalla järjestelmällä, mutta ylivoimaisesti yleisin on Hepburn, jota käytetään Wikitravelissa ja myös tässä matkasanakirjassa.

Vokaalit
Japanissa on lyhyitä ja pitkiä vokaaleja, joiden erolla on merkitystä, kuten suomen kielessäkin. Pitkä vokaali merkitään romanisoidussa japanissa kirjaimen päälle vedetyllä viivalla, esimerkiksi sana sentō [sentoo].


 * a : kuten suomen "a"
 * aa, ā : kuten suomen "aa"
 * e : kuten suomen "e"
 * ei, ē : kuten suomen "ee" (esim. sensei lausutaan "sensee")
 * i : kuten suomen "i"
 * ii, ī : kuten suomen "ii"
 * o : kuten suomen "o"
 * ō : kuten suomen "oo"
 * u : suomen "u":n ja "y":n väliltä, hieman ruotsin "u":n tavoin, sanan lopussa usein hiljainen (esim. desu lausutaan "des'")
 * ū : suomen "uu":n ja "yy":n väliltä

Konsonantit
Japanin konsonantit lausutaan kuten suomessa, seuraavilla poikkeuksilla:


 * ch : kuten englannin sanassa "cheese"
 * fu : kuten suomen "hu" (esim. fuji lausutaan "hudži")
 * g : sanan alussa kova g, kuten englannin sanssa "get", tai sanan keskellä lähempänä äng-äännettä (esim "manga" lausutaan kuin suomalainen lausuisi sen)
 * j : dž kuten englannin sanassa "joke"
 * n : yleensä suomen "n", mutta "m" jos seuraava kirjain on m, b, tai p (esim. gunma lausutaan "gumma")
 * r : merkillinen sekoitus l, r, ja d-kirjaimia; suomalainenkin "r" kyllä yleensä ymmärretään
 * sh : suhu-äs, š
 * y : kuten suomen "j" (esim. yokohama lausutaan "jokohama")
 * z : kuten englannin sanassa "zone"

Y-kirjain voi myös esiintyä konsonanttiklustereissa kuten kyo ("kjo"), myo ("mjo"), ryo ("rjo"). Näistä viimeinen on varmaan suomalaisille japanin vaikein äänne lausua, mutta esim. muryō (無料) eli "ilmainen" ei ole hirmuisen kaukana tutusta suomen sanasta murjoo.

Painotus
Japanissa sanapainolla ei ole kovinkaan merkittävää roolia. Kannattaa pyrkiä välttämään suomalaista taipumusta painottaa ensimmäistä tavua, ja sen sijaan lausua vain kaikki tasapitkänä pötkönä.

Kielioppi
Japanin kielioppi on joissain piirteissään niin lähellä suomea, että kielten on jopa epäilty olevan sukulaisia. Verbit ja adjektiivit taipuvat kutakuinkin kuten suomessakin, kun taas substantiivien perään liitetään partikkeleita, jotka eivät ole hirmuisen kaukana suomen sijamuodoista. Indoeurooppalaisten kielten vihulaisia kuten sukuja tai artikkeleita ei ole japanissakaan, verbit eivät taivu persoonan mukaan, eikä yksikköä ja monikkoa ei erotella ollenkaan. Ihan yksinkertaiseksi kielioppia ei silti voi haukkua: verbien taivutus ja partikkelien valinta voi mennä melkoisen monimutkaiseksi ja kohteliaisuustasot lisäävät ihan uuden ulottuvuuden kieleen.

Lauseen muodostaminen
Japanin kielioppi suosiii järjestystä subjekti-objekti-verbi (vrt. suomen subjekti-verbi-objekti), mutta sanoja voi pyöritellä ympäriinsä melko vapaasti, sillä partikkeleilla merkitään sanojen funktio (vrt. suomen sijamuodot). Verbi ankkuroidaan kuitenkin aina lauseen loppuun. Tärkemmät partikkelit ovat subjektin/teeman は wa (nominatiivi) ja objektin を o (akkusatiivi).


 * Minä näin elokuvan.
 * 私は映画を見ました.
 * Watashi-wa eiga-o mimashita.
 * Minä-[subjekti] elokuva-[objekti] näin.

Jos aivan tarkkoja ollaan, japani erottelee lauseen teeman (は wa) lauseen subjektista (が ga), mutta aloittelija voi melko surutta aina käyttää wa-muotoa. Muita näppäriä partikkeleita ovat:


 * の no : omistusliite (genetiivi)
 * äidin lapsi
 * 母の子
 * haha no ko


 * で de, に ni : paikka ja aika (allatiivi, inessiivi, adessiivi)
 * Tokiossa
 * 東京で
 * Tōkyō-de
 * kello kahdelta
 * ２時に
 * niji-ni


 * から kara, へ e, まで made : alkaen, kohti, asti
 * Tästä alkaen Osakaa kohti Naraan asti.
 * ここから大阪へ奈良まで
 * koko kara Ōsaka-e Nara-made 


 * と to, か ka : ja, tai
 * Tämä ja tuo.
 * これとそれ
 * kore to sore
 * Tämä tai tuo.
 * これかそれ
 * kore ka sore


 * か？ ka? : muodostaa kysymyksen (vrt. suomen kö?)
 * Oletko menossa Tokioon?
 * 東京に行きますか？
 * ''Tōkyō ni ikimasu ka?

Olla-verbi
Japanin kielessä ei ole yksiselitteistä olla-verbiä. Yksinkertaisin tapa muodostaa "A on B"-tyyppisiä lauseita on "A wa, B desu"-rakenne:


 * 私は、山田です. Watashi wa, Yamada desu ("Minä [olen] Yamada.")
 * これは、りんごです. Kore wa, ringo desu ("Tämä [on] omena.")
 * それは、赤いです. Sore wa, akai desu ("Tuo [on] punainen.").

Sana です　desu ei ole verbi vaan kohtelias kopula (yhdistävä sana), jonka voi jättää pois tuttavallisessa puheessa tai korvata muilla kopuloilla kuten でした deshita (kohtelias imperfekti), でしょう deshō (kohtelias ehdotus) or だ da (perustyyli). Kuten suomessa, は wa-tavulla merkityn subjektin voi usein jättää pois ja päätellä kontekstista:


 * あなたはだれですか？ Anata wa dare desu ka? ("Kuka [olet] sinä?")
 * 山田です. Yamada desu. ("[Olen] Yamada.")
 * これは何ですか？ Kore wa nan desu ka? ("Mikä [on] tämä?")
 * りんごです. Ringo desu. ("[Tämä on] omena.")
 * それは何色ですか？ Sore wa nani-iro desu ka? ("Minkä värinen [on] tuo?")
 * 赤いです. Akai desu. ("[Tuo on] punainen.")

Verbit いる iru > imasu ja ある aru > arimasu ilmaisevat henkilön tai esineen sijaintia. Sanoaksesi "A on (sijaitsee) B:ssä", käytä rakennetta A ga B ''ni imasu/arimasu:


 * 山田さんがここにいます. Yamada-san ga koko ni imasu. ("Herra Yamada on tässä.")
 * 本が棚にありますか？　Hon ga tana ni arimasu ka? ("Kirja hyllyllä onko?")
 * はい、あります. Hai, arimasu. ("Kyllä, [kirja] on [hyllyllä].")

Toisten kutsuminen
Kohteliaisuushierarkian seurauksena japanissa on laaja kirjo minä ja sinä pronominejä. Turvallisimmat yleismuodot ovat:


 * minä : 私 watashi
 * sinä : あなた anata
 * hän : あの人 ano hito (kirj. "tuo ihminen")
 * me : 私たち watashitachi
 * te : あなた anatatachi
 * he : あの人たち ano hitotachi

Erityisesti sinä/te-muotojen käyttämistä kuitenkin karsastetaan ja niiden sijasta käytetään erinäisiä titteleitä, joista yleisimmät ovat:


 * さん -san : Kohtelias kutsumamuoto, miehille ja naisille; Yamada-san voi olla herra, neiti tai rouva Yamada.
 * 様 -sama : Asteen verran kohteliaampi. Kaupan tai hotellin asiakas on お客様 okyaku-sama, eli "herra/neiti/rouva asiakas".
 * ちゃん -chan : Lapsille ja hyville (nais)ystäville
 * 君 -kun : Hyville miesystäville.

Alkeet

 * Hyvää päivää : こんにちは. 　Konnichiwa.
 * Mitä kuuluu? : お元気ですか. 　O-genki desu ka?
 * Kiitos, hyvää. : 元気です. 　Genki desu.
 * Mikä sinun nimesi on? : お名前は何ですか. O-namae wa nan desu ka?
 * Nimeni on ______ . : ____ です. ____ desu.
 * Hauska tavata. : 始めまして. 　Hajimemashite.
 * Voisitko/saisinko... : お願いします. Onegai shimasu.
 * Kiitos. (muodollinen) : どうもありがとうございます. Dōmo arigatō gozaimasu.
 * Kiitos. (epämuodollinen) : どうも. Dōmo.
 * Ole hyvä : どういたしまして. Dō itashimashite.
 * Kyllä : はい. Hai.
 * Ei. : いいえ. Iie.
 * Anteeksi (huomion herättäminen) : すみません. Sumimasen.
 * Anteeksi (anteeksipyyntö) : 御免なさい. Gomen-nasai.
 * Näkemiin. : さようなら. Sayōnara.
 * Hei hei : じゃね. Ja ne.
 * En puhu japania (hyvin). : 日本語が(よく)話せません. Nihongo ga (yoku) hanasemasen.
 * Puhutko japania? : 日本語を話しますか. Nihongo wo hanashimasuka?
 * Puhuuko kukaan täällä englantia? : だれか英語が話せますか. Dareka eigo ga hanasemasuka?
 * Apua! : 助けて! Tasukete!
 * Varo! : 危ない! Abunai!
 * Hyvää huomenta. : お早うございます. Ohayō gozaimasu.
 * Hyvää iltaa. : こんばんは. Konbanwa.
 * Hyvää yötä. : お休みなさい. Oyasuminasai.
 * En ymmärrä : 分かりません. Wakarimasen.
 * Missä on vessa? : トイレはどこですか. Toire wa doko desu ka?

Ongelmat

 * Anna minun olla rauhassa! :
 * Älä koske! : 触るな！Sawaru na!
 * Kutsun poliisin. : 警察を頼みます. Keisatsu o tanomimasu.
 * Poliisi! : 警察！Keisatsu!
 * Pysähdy! Varas! : 止めて! 泥坊! Tomete! Doroboo!
 * Tarvitsen apuasi. : 助けて下さい. Tasukete kudasai.
 * Nyt on hätä. : 緊急です. Kinkyū desu.
 * Olen eksynyt. : 迷子です. Maigo desu.
 * Laukkuni katosi. : かばんをなくしました. Kaban o nakushimashita.
 * Lompakkoni katosi. : 財布をなくしました. Saifu o nakushimashita.
 * Olen kipeä. : 病気です. Byōki desu.
 * Olen loukkaantunut. : 怪我しました. Kega shimashita.
 * Tarvitsen lääkärin. : 医者を呼んでください. Isha o yonde kudasai.
 * Voinko soittaa? :　電話を使ってもいいですか. Denwa o tsukatte mo ii desu ka?
 * Kutsukaa ambulanssi! : 救急車を読んで下さい. Kyūkyūsha o yonde kudasai.

Numerot
Yleensä Japanissa käytetään meille tuttuja arabialaisia numeroita, mutta joskus saatat nähdä myös japanilaisia numeroita käytettävän.


 * 0 : 〇, 零 (zero, rei)
 * 1 : 一 (ichi)
 * 2 : 二 (ni)
 * 3 : 三 (san)
 * 4 : 四 (yon, shi)
 * 5 : 五 (go)
 * 6 : 六 (roku)
 * 7 : 七 (nana, shichi)
 * 8 : 八 (hachi)
 * 9 : 九 (kyū)


 * 10 : 十 (jū)
 * 11 : 十一 (jū-ichi)
 * 12 : 十二 (jū-ni)
 * 13 : 十三 (jū-san)
 * 14 : 十四 (jū-yon)
 * 15 : 十五 (jū-go)
 * 16 : 十六 (jū-roku)
 * 17 : 十七 (jū-nana)
 * 18 : 十八 (jū-hachi)
 * 19 : 十九 (jū-kyuu)


 * 20 : 二十 (ni-jū)
 * 21 : 二十一 (ni-jū-ichi)
 * 22 : 二十二 (ni-jū-ni)
 * 23 : 二十三 (ni-jū-san)


 * 30 : 三十 (san-jū)
 * 40 : 四十(yon-jū)
 * 50 : 五十 (go-jū)
 * 60 : 六十 (ro-ku-jū)
 * 70 : 七十(nana-jū)
 * 80 : 八十 (hachi-jū)
 * 90 : 九十 (kyū-jū)


 * 100 : 百 (hyaku)
 * 200 : 二百 (ni-hyaku)
 * 300 : 三百 (san-byaku)


 * 1000 : 千 (sen)
 * 2000 : 二千 (ni-sen)
 * 10 000 : 一万 (ichi-man)
 * 1 000 000 : 百万 (hyaku-man)
 * 100 000 000 : 一億 (ichi-oku)
 * numero _____ (juna, bussi, jne) : _____番 (____ ban)
 * puoli : 半分 (hanbun)
 * vähemmän : 少ない (sukunai)
 * enemmän : 多い (ooi)

Aika

 * nyt : 今 ima
 * myöhemmin :　後で ato de
 * ennen : 前に　mae ni
 * aamu : 朝 asa
 * iltapäivä : 午後 gogo
 * ilta : 夕方 yūgata
 * yö : 夜 yoru

Kellonaika
Puheessa käytetään yleensä AM/PM merkintää kellonaikojen ilmoittamiseen (午前 gozen aamulla, 午後 gogo illalla), mutta kirjoitetut aikataulut ym. käyttävät 24 tunnin kelloa.


 * kello yksi aamulla : 午前１時 (gozen ichiji)
 * kello kaksi aamulla : 午前１時 (gozen niji)
 * keskipäivä : 正午 shōgo
 * kello kolmetoista : 午後１時 (gogo ichiji)
 * kello neljätoista : 午後２時 (gogo niji)
 * keskiyö : 零時 reiji

Kesto

 * _____ minuuttia: 分 -fun (ippun, nifun, sanpun,...) (1 minuuttia, 2 minuuttia, 3 minuuttia,...)
 * _____ tuntia: 時間 -jikan (ichi-jikan, ni-jikan, san-jikan,...)
 * _____ päivää: 日 -nichi
 * _____ viikkoa: 週間　shūkan (isshūkan, nishūkan, sanshūkan,...)
 * _____ kuukausi / kuukautta : ヶ月　kagetsu (ikkagetsu, nikagetsu, sankagetsu,...)
 * _____ vuosi / vuotta : 年間 nenkan (ichinenkan, ninenkan, sannenkan,...)

Päivät

 * tänään : 今日 kyō
 * eilen : 昨日 kinō
 * huomenna : 明日 ashita
 * toissapäivänä : 一昨日　ototoi
 * ylihuomenna : 明後日　asatte
 * tällä viikolla : 今週 konshū
 * viime viikolla : 先週 senshū
 * ensi viikolla : 来週 raishū


 * sunnuntai : 日曜日 nichiyōbi
 * maanantai : 月曜日 getsuyōbi
 * tiistai : 火曜日 kayōbi
 * keskiviikko : 水曜日 suiyōbi
 * torstai : 木曜日 mokuyōbi
 * perjantai : 金曜日 kinyōbi
 * lauantai : 土曜日 doyōbi

Kuukaudet

 * tammikuu : 一月 ichigatsu
 * helmikuu : 二月 nigatsu
 * maaliskuu : 三月 sangatsu
 * huhtikuu : 四月 shigatsu
 * toukokuu : 五月 gogatsu
 * kesäkuu : 六月　rokugatsu
 * heinäkuu : 七月 shichigatsu
 * elokuu :　八月　hachigatsu
 * syyskuu : 九月 kugatsu
 * lokakuu : 十月 jūgatsu
 * marraskuu : 十一月 jūichigatsu
 * joulukuu : 十二月 jūnigatsu

Värit
Japanissa käytetään myös laajalti englannista lainattuja värejä, jotka on listattu toisena vaihtoehtona alla.


 * musta : 黒い kuroi, burakku
 * valkoinen : 白い shiroi, howaito
 * harmaa : 灰色 hai-iro, gurei
 * punainen : 赤い akai, reddo
 * sininen : 青い aoi, buruu
 * keltainen : 黄色い kiiroi, ieroo
 * vihreä : 緑色 midori, guriin
 * oranssi : オレンジ色 orenji, daidai-iro
 * violetti : 紫色 murasaki
 * ruskea : 茶色 chairo, buraun
 * pinkki : ピンク pinku

Paikannimet

 * Kanada : カナダ　Kanada
 * Tanska : デンマーク Denmâku
 * Viro : エストニア Esutonia
 * Suomi : フィンランド Finrando
 * Ranska : フランス　Furansu
 * Saksa : ドイツ　Doitsu
 * Japani : 日本 Nippon, Nihon
 * Norja : ノルウェイ Norwei
 * Venäjä : ロシア Roshia
 * Espanja : スペイン Supein
 * Ruotsi : スウェーデン　Suêden
 * USA : アメリカ Amerika


 * Helsinki : ヘルシンキ Herushinki
 * Lontoo : ロンドン Rondon
 * Pariisi : パリ Pari
 * Pietari : サンクトペテルブルク Sankuto-peteruburuku
 * Tukholma : ストックホルム Sutokkuhorumu

Bussi ja juna

 * Paljonko lippu maksaa _____? : ____までいくらですか. ____ made ikura desu ka?
 * Yksi lippu _____, kiitos. : _____ まで一枚お願いします. _____ made ichimai　 onegai shimasu.
 * Minne tämä juna/bussi menee? : この[電車/バス]はどこへ行きですか. Kono densha/basu wa doko yuki desu ka?
 * Missä on _____n juna/bussi? : 行きの[電車/バス]はどこですか? _____ yuki no densha/basu wa doko desuka?
 * Pysähtyykö tämä juna/bussi _____ssa? : この[電車/バス]は _____ に止まりますか Kono densha/basu wa _____ ni tomarimasuka?
 * Milloin _____n juna/bussi lähtee? : _____ 行きの[電車/バス]は何時に出発しますか_____ yuki no densha/basu wa nanji ni shuppatsu shimasuka?
 * Milloin tämä juna/bussi saapuu _____? : この[電車/バス]は何時に _____ に着きます? Kono densha/basu wa nanji ni _____ ni tsukimasuka?

Ohjeet

 * Miten pääsen _____ ? : ____へはどうやって行きますか. ____ewa douyatte ikimasuka.
 * ...juna-asemalle? : 駅　eki
 * ...bussiasemalle? : バス停　basutei
 * ...lentokentälle? : 空港　kuukou
 * ...keskustaan? : ダウンタウン　dauntaun
 * ...retkeilymajaan? : ユースホステル　yuusu hosuteru
 * ... _____-hotelliin? : ____ホテル　____hoteru
 * ...Yhdysvaltojen/Kanadan/Australian/Brittien konsulaattiin? : アメリカ/カナダ/オーストラリア/イギリス大使館　amerika/kanada/oosutoraria/igirisu taishikan
 * Missä on paljon... : どこは______が多いですか. 　Doko wa_____ga ooi desu ka.
 * ...hotelleja? : ホテル　hoteru
 * ...ravintoloita? : レストラン　resutoran / 食堂　shokudoo
 * ...baareja? : バー　baa
 * ...nähtävyyksiä? : 見物　kenbutsu
 * Voitko näyttää kartalla? : 地図を使って見せてください. Chizu o tsukatte misete kudasai.
 * katu : 道　michi
 * Käänny vasemmalle. : 左に曲がって. Hidari ni magatte.
 * Käänny oikealle. : 右に曲がって. Migi ni magatte.
 * vasen : 左　hidari
 * oikea : 右　migi
 * eteenpäin : まっすぐ massugu
 * kohti _____ :
 * _____n ohi :
 * ennen _____ :
 * Varo _____. :
 * risteys :
 * pohjoinen : 北　kita
 * etelä : 南　minami
 * itä : 東　higashi
 * länsi : 西　nishi
 * ylämäki : 上り坂　noborizaka
 * alamäki : 下り坂　kudarizaka

Taksi

 * Taksi! : タクシイ！Takushii!
 * _____, kiitos. : ____までおねがいします. 　___ made onegaishimasu.
 * Paljonko maksaa mennä _____: ____まではいくらですか. 　___ made wa ikura desu ka?
 * Sinne, kiitos. : そこへおねがいします. 　Soko e onegaishimasu.

Majoitus

 * Onko teillä vapaita huoneita? : 部屋がありますか. 　Heya ga arimasu ka?
 * Miten paljon olisi huone yhdelle/kahdelle hengelle? : 一人/二人の部屋はいくらですか. 　Hitori/futari no heya wa ikura desu ka?
 * Tuleeko huoneen mukana... : 部屋に____がありますか. 　Heya ni _____ ga arimasu ka?
 * ...lakanat? : シイツ　shiitsu
 * ...kylpyhuone? : お風呂　o-furo
 * ...puhelin? : 電話　denwa
 * ...televisio? : テレビ　terebi
 * Voinko nähdä huoneen ensin? : まず部屋を見ていいですか. 　mazu heyao mite iidesuka.
 * Onko teillä mitään hiljaisempaa? : もっと静かな部屋はないですか. 　motto shizukana heyawa naidesuka.
 * ...isompaa? : もっと大きな　motto ookina
 * ...puhtaampaa? : もっときれいな　motto kireina
 * ...halvempaa? : もっと安い　motto yasui
 * Otan sen. : ここにします. 　kokoni shimasu.
 * Yövyn _____ yötä. : ____泊します. 　____haku shimasu.
 * Voitteko ehdottaa toista hotellia? : 他にいいホテルはありませんか. 　hokani ii hoteruwa arimasenka.
 * Onko teillä turvasäilöä? : 金庫はありますか. 　kinko wa arimasuka.
 * ...turvalokeroita? : ロッカー　rokkaa
 * Kuuluuko aamiainen/illallinen hintaan? :
 * Mihin aikaan on aamiainen/illallinen? : 朝ご飯/夕ご飯は何時ですか. 　Asagohan/yuugohan wa nanji desu ka?
 * Olkaa hyvä ja siivotkaa huoneeni. : 部屋を片付けてください. 　Heya o katazukete kudasai.
 * Voitteko herättää minut kello _____? : ____時に起こしてください. 　____jini okoshite kudasai.
 * Haluaisin kirjautua ulos. :　チェックアウトをしたいです. Chekku-auto o shitai desu.

Raha

 * Hyväksyttekö euroja? : ユーロは使えますか. 　yuuro wa tsukaemasuka.
 * Hyväksyttekö Amerikan dollareita? : ドルは使えますか. 　doru wa tsukaemasuka.
 * Voinko maksaa luottokortilla? : クレジットカードは使えますか. 　kurejitto kaado wa tsukaemasuka.
 * Voiko teillä vaihtaa rahaa? : 両替してもらえますか. 　ryoogae shite moraemasuka.
 * Missä voin vaihtaa rahaa? : どこで両替できますか. 　dokode ryoogae dekimasuka.
 * Voiko teillä vaihtaa matkashekkejä? : トラベラーズチェックは両替できますか. 　toraberaazu chekku wa ryoogae dekimasuka.
 * Missä voin vaihtaa matkashekkejä? : どこでトラベラーズチェックが両替できますか. dokode toraberaazu chekku ga ryoogae dekimasuka.
 * Mikä on vaihtokurssi? : レートはいくらですか？　reeto wa ikuradesuka.
 * Missä on : ATMはどこですか？　ee tii emu wa dokodesuka.

Syöminen

 * Pöytä yhdelle/kahdelle kiitos. : 一人/二人です. Hitori/futari desu.
 * Saisinko ruokalistan? : メニュ一おねがいします. 　Menyū onegaishimasu.
 * Onko teillä paikallisia erikoisuuksia? : この辺の名物はありますか？ Kono hen no meibutsu wa arimasuka?
 * Olen kasvissyöjä. : ベジタリアンです. Bejitarian desu.
 * En syö sianlihaa. : 豚肉は食べられません. 　Butaniku wa taberaremasen.
 * En syö naudanlihaa. : 牛肉は食べられません. 　Gyuuniku wa taberaremasen.
 * Voitteko tehdä siitä kevyttä? :
 * päivän ateriaa : 今日の定食 kyō no teishoku
 * a la carte : 一品料理 (ippinryōri)
 * aamiainen : 朝食 (chōshoku) / 朝ご飯 (asagohan)
 * lounas : 昼食 (chūshoku) / 昼ご飯　(hirugohan)
 * illallinen : 夕食 (yūshoku) / 晩ご飯 (bangohan)
 * Saisinko _____. : _____ を下さい. (_____ o kudasai.)
 * Saisinko jotain _____n kanssa. : _____が入ってるものを下さい. (____ ga haitteru mono o kudasai.)
 * kana : 鶏肉 (toriniku)
 * naudanliha : 牛肉 (gyūniku)
 * kala : 魚　sakana
 * kinkku : ハム　hamu
 * makkara : ソ一セ一ジ　sōseeji
 * juusto : チ一ズ　chiizu
 * munia : 卵　tamago
 * salaatti : サラダ　sarada
 * leipä : パン pan
 * paahtoleipä : トースト (tōsuto)
 * nuudelit : 麺類 (menrui)
 * riisi : 米/ご飯　kome (raaka) / gohan (ruuaksi valmistettu)
 * pavut : 豆 (mame)
 * Saisinko lasin _____? : _____ を一杯下さい. (____ o ippai kudasai.)
 * Saisinko kupin _____? : _____ を一本下さい. (_____ o ippon kudasai.)
 * Saisinko pullon _____? : _____ を一本下さい. (_____ o ippon kudasai.)
 * kahvia : コ一ヒ一　kōhii
 * teetä (vihreä) : お茶　ocha
 * teetä (musta) : 紅茶 kōcha
 * mehua : ジュ一ス　juusu
 * soodavettä :
 * vettä : お水　o-mizu
 * olutta : ビ一ル　biiru
 * puna/valko-viiniä : 赤ワイン/白ワイン　akawain/shirowain
 * Saisinko _____? :
 * suolaa : 塩　shio
 * pippuria : 胡椒　koshō
 * voita : バタ一　bataa
 * Anteeksi, tarjoilija? : すみません sumimasen
 * Olen valmis. :
 * Herkullista. : おいしかったです. 　Oishikatta desu.
 * Paljon kiitoksia ruuasta. : ごちそうさまでした. 　Gochisōsamadeshita.
 * Voitteko tyhjentää pöydän? :
 * Lasku, kiitos. : お勘定下さい. O-kanjō kudasai.

Baarit

 * Myyttekö alkoholia? : アルコ一ルを売りますか. 　Arukooru o urimasu ka.
 * Onko teillä pöytiintarjoilua? :
 * Yksi olut/kaksi olutta kiitos. : ビ一ル一本/二本をください. 　Biiru ippon/nihon o kudasai. (pullo tai tuoppi)
 * Lasi puna/valkoviiniä kiitos. : 赤ワイン/白ワイン一杯をください. 　Akawain/shirowain ippai o kudasai.
 * Yksi tuoppi kiitos. : 生ビ一ル一本をください. 　Namabiiru ippon o kudasai. (hanaolutta)
 * Yksi pullo kiitos. : 一本をください. 　Ippon o kudasai.
 * _____-_____, kiitos. :
 * viskiä : ウイスキ一　uisukii
 * vodkaa : ヲッカ一　wokkaa
 * rommia :
 * vettä : お水　o-mizu
 * soodavettä :
 * tonic-vettä : トニック　tonikku
 * appelsiinimehua : オレンジジュ一ス　orenji juusu
 * kolaa : コ一ラ　koora
 * Onko teillä pikkupurtavia? : スナックがありますか. 　Sunakku ga arimasu ka.
 * Yksi vielä, kiitos. : もう一杯をください. 　Moo ippai o kudasai.
 * Toinen kierros, kiitos. :
 * Mihin aikaan suljette? : 閉店時間は何ですか. 　Heitenjikan wa nan desu ka.

Ostokset

 * Onko teillä tätä minun koossani? : 私のサイズでありますか？ (Watashi no saizu de arimasuka?)
 * Paljonko tämä maksaa? : Kore wa ikura desu ka?
 * Se on liian kallis. : Takasugimasu.
 * Miten olisi _____? :
 * kallis : 高い　takai
 * halpa : 安い　yasui
 * Minulla ei ole varaa siihen. : そんなにお金は持っていません. 　Sonna-ni o-kane wa motte imasen.
 * En tahdo sitä. : 要らないです. Iranai desu.
 * En ole kiinnostunut. : 興味がありません. 　kyoomi ga arimasen.
 * Hyvä, otan sen. : じゃあ、それにします. 　Ja, sore ni shimasu.
 * Voinko saada muovipussin? : 袋をください. 　hukuro o kudasai.
 * Lähetättekö tavaroita myös (ulkomaille): (海外に)送れますか. 　(kaigaini)okuremasuka.
 * Tarvitsen... : ...をください. 　...o kudasai.
 * ...hammastahnaa. : 歯磨き粉　hamigakiko
 * ...hammasharjan. : 歯ブラシ　haburashi
 * ...tampooneita. : タンポン (tanpon)
 * ...saippuaa. : 石鹸　sekken
 * ...shampoota. : シャンプ一　shanpuu
 * ...särkylääkettä. : 痛み止め　itamidome
 * ...flunssalääkettä. : 風邪薬　kazegusuri
 * ...vatsalääkettä. : 腹痛の薬　hukutsuu no kusuri
 * ...partaterän. : 剃刀の刃　kamisori no ha
 * ...sateenvarjon. : 傘　kasa
 * ...aurinkovoidetta. : 日焼け止め (hiyakedome)


 * ...postikortin. : 絵葉書　e-hagaki
 * ...postimerkkejä. : 切手　kitte
 * ...pattereita. : 電池　denchi
 * ...kirjepaperia. : 紙 (kami)
 * ...kynän. : ペン　pen (täytekynä), 鉛筆　enpitsu (lyijykynä)
 * ...englanninkielisiä kirjoja. : 英語の本　eigo no hon
 * ...englanninkielisiä lehtiä. : 英語の雑誌　eigo no zasshi
 * ...englanninkielisen sanomalehden. : 英語の新聞　eigo no shinbun
 * ...englanti-japani sanakirjan. : 英和辞典　eiwa jiten

Ajaminen

 * Haluaisin vuokrata auton. : 車を借りたいです. 　kuruma o karitaidesu.
 * Voinko saada vakuutuksen? : 保険に入りたいです. 　hoken ni hairitaidesu.
 * stop : 止まれ　tomare
 * yksisuuntainen : 一方通行　ippoo tsuukoo
 * antaa tietä/'kolmio' :
 * ei pysäköintiä : 駐車禁止　chuusha kinshi
 * nopeusrajoitus : 速度制限　sokudo seigen
 * bensa-asema : ガソリンスタンド　gasorin sutando
 * bensiini : ガソリン　gasorin
 * diesel : ディーゼル　diizeru

Virkavalta

 * En ole tehnyt mitään väärää. : 何も悪いことはしていません. 　nanimo waruikotowa shiteimasen.
 * Se oli väärinkäsitys. : それは誤解です. 　sore wa gokai desu.
 * Minne viette minut? : どこに連れて行くんですか. 　dokoni tsurete ikundesuka.
 * Olenko pidätetty? : 逮捕されたのですか. 　taiho saretanodesuka.
 * Olen Suomen kansalainen. : 私はフィンランド国籍です. 　watashi ha finrando kokuseki desu.
 * Haluan puhua Suomen/EU&#58;n suurlähetystön kanssa: フィンランド/ヨーロッパ連合の大使館と話がしたいです. 　finrando/yooroppa rengoo no taishikan to hanashiga shitaidesu.
 * Haluan puhua lakimiehelle. : 弁護士と話がしたいです. 　bengoshi to hanashiga shitaidesu.
 * Voinko vain maksaa sakot nyt? : 罰金で済みますか. 　bakkin de sumimasuka.

Opi lisää

 * Kanjikaveri - Kätevä suomenkielinen sivusto japanin opiskeluun, jossa myös suomi-japani-suomi sanakirja

Japanin kieli

Sprachführer Japanisch Japanese phrasebook Guía de conversación en japonés Guide linguistique japonais Guia de conversação japonês Японский разговорник Japansk parlör